350 års søfartshistorie er nu digitaliseret
350 års søfartshistorie er nu digitaliseret
31.000 skibsjournaler er nu scannet og klar på Arkivalieronline til klimaforskere, historikere og slægtsforskere.
31.000 skibsjournaler er digitaliseret
Det er netop blevet muligt at gå på opdagelse i 2 millioner siders søfartshistorie fra 31.000 skibsjournaler, som er ført til søs på danske skibe, gennem 350 år. Rigsarkivet har digitaliseret mere end en halv kilometer skibsjournaler. Det sker med støtte fra A.P. Møller Fonden og i samarbejde med Danmarks Meteorologiske Institut, som en del af projektet ROPEWALK.
”Skibsjournalerne er kun få klik væk, så alle kan udforske dem og læse de sirligt håndskrevne fortegnelser om livet ombord på skibene.”
Se skibsjournalerne på Arkivalieronline
Skibsjournalerne går helt tilbage til midten af 1600-tallet og frem til og med starten af 1900-tallet.
Det omfattende materiale bærer vidnesbyrd om, at kaptajner og styrmænd ved lov skulle notere position og vejrobservationer samt hverdagslivet ombord. Det gjaldt også dramatiske begivenheder som storme, sygdomme og endda pirateri.
Se skibsjournaler på Arkivalieronline
Find skibets journal
Flere samlinger om søfart
Fortidens vejr – fremtidens klima
”Vejrobservationerne i skibsjournalerne udgør en unik kilde til fortidens klima,” siger Adam Jon Kronegh. “Vi kan gå tilbage og se, om et bestemt område var dækket af is, hvor koldt det var og om en storm havde ramt. Det er oplysninger, som klimaforskerne kan bruge til at forbedre deres klimamodeller.”
Klimaforsker ph.d. Martin Stendel fra DMI er enig og siger:
”Kun hvis vi kender fortidens vejr, kan vi sige, hvor store ændringerne til i dag er. Det gør det muligt overhovedet at lave udsagn om fremtidens klima. I projektet stiller vi blandt andet data fra Øresundsregionen og fra sejladser til Grønland til rådighed. Det er regioner, som er af særlig interesse for klimaforskningen.”
Find forfædre, der rejste til søs
Skibsjournalerne er en enestående ressource for historiske studier og for slægtsforskning af mere maritim karakter.
”Enhver, der rejste ud i verden, måtte vælge enten landevejen eller søvejen. For mange af dem der valgte søvejen, har vi nu mulighed for at udforske og opdage nye detaljer om deres rejser og de begivenheder, der fandt sted ombord. Så det er bare at komme i gang!”
Sådan fortæller Adam Jon Kronegh.
Kunstig intelligens høster klimadata
Digitaliseringen af alle skibsjournaler er den første milepæl i projektet. Det næste, der skal ske er læsning af de mange tabeller og tekster i skibsjournalerne ved hjælp af kunstig intelligens.
Dataspecialister i Rigsarkivet har udviklet en algoritme, der kan læse de håndskrevne vejrobservationer og sortere i de enorme mængder af klimadata. Derefter skal resultaterne kvalitetssikres ved Danmarks Meteorologiske Institut.
”Det lyder kedeligt, men det er det faktisk ikke. Der er mange muligheder for fejl. I løbet af århundrede findes der er også mange værdier, som ikke er fejlagtige, men ’bare’ ekstreme og her bruger vi meteorologisk kendskab for at adskille de to fra hinanden. Det glæder jeg mig til” forklarer klimaforsker Martin Stendel.
Kontakt og presse
Find pressemeddelse og billeder
Find pressemeddelselse i Rigsarkivets presserum: Rigsarkivet via Ritzau.
Har du spørgsmål, kan du kontakte Rigsarkivets presseansvarlige, Julie Avery.
- Telefon:
41 71 72 41 - E-mail:
jav@rigsarkivet.dk
Tidligere nyt fra ROPEWALK
Hvad er koldest? Gruelig, klingende eller umenneskelig frost?
Det spørger Rigsarkivets arkivarer sig selv om efter de har fundet en række lyriske temperaturmålinger i skibsjournalen fra Fregatten Stiernen (1683-84).
300 år gamle noder kan føres tilbage til Tordenskiolds skib
En ukendt logbog og 300 år gamle noder sendte Rigsarkivets arkivarer ud på en jagt efter Tordenskiolds galej
Fortidens vejr skal klæde os på til fremtidens klima
Skibsjournaler med millioner af vejrobservationer fra århundreders sejlads under dansk flag, logbøger og gulnede flaskeposter med vejrregistreringer udgør en vigtig brik i fremtidens klimaforskning.